![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | (pl) Apolonia Chalupec ![]() 3 gener 1897 ![]() Lipno (Polònia) ![]() |
Mort | 1r agost 1987 ![]() San Antonio (Texas) ![]() |
Causa de mort | càncer de cervell pneumònia ![]() |
Sepultura | cementiri de Calvary ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Interpretació ![]() |
Ocupació | actriu, actriu de teatre, escriptora, cantant, actriu de cinema ![]() |
Activitat | 1914 ![]() ![]() |
Partit | Partit Republicà dels Estats Units ![]() |
Instrument | Veu ![]() |
Família | |
Cònjuge | Serge Mdivani ![]() |
Premis | |
Lloc web | polanegri.com ![]() |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Pola Negri, nascuda Barbara Apolonia Chalupec[a] apɔˈlɔɲa xaˈwupɛt͡s; 3 de gener de 1897[b] - 1 d'agost de 1987) va ser una actriu i cantant de cinema i guionista polonesa. Va assolir fama mundial durant les èpoques del cinema mut i daurat de Hollywood i europeu pels seus papers tràgics i de femme fatale i va ser reconeguda com a sex symbol.[9]
Criada al tsarat de Polònia, la infància de Negri va estar marcada per diverses dificultats personals: després que el seu pare fos enviat a Sibèria, va ser criada per la seva mare soltera en la pobresa i va patir tuberculosi durant l’adolescència. Negri es va recuperar i va estudiar ballet i interpretació a Varsòvia, i es va convertir en una coneguda actriu de teatre. El 1917, es va traslladar a Alemanya, on va començar a aparèixer en pel·lícules mudes per a l'estudi UFA de Berlín. Les seves actuacions cinematogràfiques per a UFA van cridar l'atenció dels executius de Hollywood de Paramount Pictures, que li van oferir un contracte de pel·lícula.
Negri va signar amb Paramount l'any 1922, i això la va convertit en la primera actriu europea de la història contractada a Hollywood. Va passar gran part de la dècada de 1920 treballant als Estats Units en nombroses pel·lícules per a Paramount, cosa que la consolidar com una de les actrius més populars del cinema mut estatunidenc. A la dècada de 1930, durant l'aparició del cinema sonor, Negri va tornar a Europa, on va aparèixer en múltiples pel·lícules per a Pathé Films i UFA, i també va començar una carrera com a artista de gravació. Va fer només dues pel·lícules després de 1940; el seu darrer crèdit a la pantalla va ser a la pel·lícula de Walt Disney The Moon-Spinners (1964).
Negri va passar gran part la seva vida posterior fora de l'esfera pública. Es va convertir en ciutadana dels Estats Units naturalitzada el 1951 i va passar la resta de la seva vida vivint a San Antonio, Texas, on va morir d'una pneumònia secundària o un tumor cerebral de què es va negar a tractar, el 1987, als 90 anys.
Error de citació: Existeixen etiquetes <ref>
pel grup «lower-alpha» però no s'ha trobat l'etiqueta <references group="lower-alpha"/>
corresponent.